![](/img/virseliai/1392-0200.jpg) ISSN 1392-0200
|
2004 m. Nr. 3
![](/img/pdf_icon.jpg) Skirtingų sėjomainų agroekologinis įvertinimas
Ramutė AKSOMAITIENĖ, Saulius GUŽYS, Zita PETROKIENĖ
2000–2003 m. LŽŪU VŪI buvo
atliekami penkių, įvairaus intensyvumo (kaupiamųjų, javų ir daugiamečių žolių)
sėjomainų agroekologinio įvertinimo tyrimai giliau karbonatingo, giliau glėjiško
lengvo priemolio rudžemyje (RDg-4-K2). Didžiausiu produktyvumu pasižymėjo
kaupiamųjų sėjomaina, per 4 metus sukaupusi 532 GJ ha–1 bendrosios energijos
derlių, o didžiausiu energijos efektyvumu – žolių sėjomaina (energijos
transformavimo koeficientas 12,2). Žolių bei kaupiamųjų sėjomainose mineralinio
azoto kiekis 0–60 cm dirvožemio sluoksnyje buvo 55–66 kg/ha, t. y. 11–12% daugiau,
palyginus su javų monokultūra bei tradicine Norfolko sėjomaina.Mineralinis azotas labiausiai išplautas
javų monokultūros sėjomainoje (63 kg ha–1 per 4 metus). Kaupiamųjų, žolių, taip
pat varpinių ir ankštinių javų sėjomainose drenažu išplauto mineralinio azoto
kiekiai buvo labai panašūs (44,5–47,0 kg ha–1), mažiausiai jo išplauta tradicinėje
Norfolko sėjomainoje (32,8 kg ha–1). Drenažu per rotaciją fosfatų išplauta
vidutiniškai 42–62 g ha–1, ir taikomų sėjomainų įtaka buvo maža. Per 4 metus kalio
išplauta 2,0–5,5 kg ha–1. Produktyvesnėse agroekosistemose ir racionaliai tręšiant
kalio trąšomis jo išplauta nedaug.
Raktažodžiai: sėjomainos, azotas, fosforas, kalis, drenažo vanduo, koncentracija, išplovimas, tarša
|
Numeriai:
2012 - T.19 Nr.12011 - T.18 Nr.1, Nr.2, Nr.3, Nr.42010 - T.17 Nr.1-2, Nr.3-42009 - T.16 Nr.1-2, Nr.3-42008 - T.15 Nr.1, Nr.2, Nr.3, Nr.42007 - T.14 Nr.1, Nr.2, Nr.3, Nr.4, Nr.Priedas2006 Nr.1, Nr.1.Priedas, Nr.2, Nr.3, Nr.42005 Nr.1, Nr.2, Nr.3, Nr.42004 Nr.1, Nr.2, Nr.3, Nr.42003 Nr.1, Nr.2, Nr.3, Nr.42002 Nr.1, Nr.2, Nr.3, Nr.42001 Nr.1, Nr.2, Nr.3, Nr.4 |